Alois Gregor
Dne 14. července 1992 vzpomenula naše meteorologická veřejnost sté výročí narození prof. Aloise Gregora, DrSc. Prof. Gregor zasvětil meteorologii celý svůj život. Zastával nejvyšší funkce ve Státním meteorologickém ústavu, významně se uplatnil i jako pedagog na matematicko-fyzikální fakultě Univerzity Karlovy, kde postupně od roku 1951 až do roku 1965 vedl katedru meteorologie a klimatologie a působil ve funkci děkana a proděkana.
Prof. Gregor také stál u zrodu časopisu Meteorologické Zprávy, jehož byl v prvních letech vedoucím redaktorem a byl i spoluzakladatelem a předsedou Československé meteorologické společnosti při ČSAV.
Publikoval více než 80 vědeckých a populárně naučných prací (viz seznam MZ, 1972, ročník 26, č. 3, s. 82–83). Dne 11. října 1992 uplynulo dvacet let, co prof. Alois Gregor, DrSc., zemřel.
Redakce Meteorologických Zpráv, MZ 1992/5, ročník 45, s. 160
Jubileum prof. A. Gregora
Dne 14. července 1992 vzpomeneme sté výročí narození prof. Dr. Aloise Gregora, DrSc., spoluzakladatele Československé meteorologické společnosti při ČSAV a jejího předsedu. Prof. Gregor zasvětil meteorologii celý svůj život. Zastával nejvyšší funkce ve Státním meteorologickém ústavu, pracoval jako docent a později jako profesor na Meteorologickém ústavu matematicko-fyzikální fakulty UK v Praze, vedl katedru meteorologie a klimatologie tamtéž, působil ve funkci proděkana i děkana matematicko-fyzikální fakulty UK a řídil také Laboratoř pro meteorologii Československé akademie vod. Prof. Gregor publikoval v domácích i zahraničních periodikách více jak osmdesát vědeckých a populárně vědeckých prací, především v oboru klimatologie.
Prof. Gregor byl osobností, která výrazným způsobem ovlivnila nejen výuku klimatologie na českých vysokých školách, ale zasloužila se i o moderní pojetí klimatologického výzkumu.
Dne 11. října 1992 to bude dvacet let, co prof. Gregor, DrSc. zemřel.
Jan Bednář, Věstník ČMeS 1992/1, březen 1992
In memoriam
![](http://www.cmes.cz/sites/default/files/1972_gregor_upr.jpg)
Prof . dr. Alois Gregor, DrSc.
* 14. července 1892 † 11. října 1972
PROF. Dr. ALOIS GREGOR, DrSc., OSMDESÁTNÍKEM
Dne 14. července t. r. se dožil svých osmdesátých narozenin nestor československé meteorologie prof. Dr. Alois Gregor, DrSc., universitní profesor meteorologie a klimatologie na Karlově universitě v Praze.
Prof. A. Gregor zasvětil čs. meteorologii celý svůj nesmírně plodný život. Od svých studentských let až do svého skonu se věnoval meteorologii. Ani v pokročilém věku, kdy už měl plné právo na zasloužený odpočinek, neztrácel kontakt se svým oborem, který se stal pro něho opravdovým smyslem života, našel v něm plnou seberealizaci jako odborník, pedagog, vědec i praktický organizátor a vedoucí pracovník.
Celá jeho odborná kariéra byla od samých začátků poznamenána cílevědomým úsilím a nesmírnou houževnatostí, které se projevily v realistické koncepci československé meteorologické služby již od jejích začátků po první světové válce až po vyvrcholení v době, kdy zastával nejvyšší funkci ve Státním meteorologickém ústavu v Praze.
Význam jeho celoživotního díla tkví nejen v řídící a koncepční činnosti, nýbrž i v činnosti vědecké a pedagogické, kterou osvědčil v době svého působení na matematicko-fyzikální fakultě Karlovy university v Praze, kde od roku 1951 působil jako docent, později universitní profesor a konečně ve funkci děkana a proděkana až d svého odchodu na odpočinek v r. 1965.
Prof. A. Gregor se zasloužil o rozvoj mezinárodních styků č meteorologie se zahraničními meteorologickými organizacemi. Podílel se na vypracování Konvence Světové meteorologické organizace, kterou za Československo z pověření presidenta republik v r. 1947 ve Washingtoně podepsal. Tím umožnil domácí meteorologii využívat všech výhod mezinárodni spolupráce.
Pramenem jeho rozsáhlé vědecké, teoretické i praktické práce j bohatá publikační činnost. Prof. A. Gregor přispíval do domácích i zahraničních odborných periodik a je autorem řady meteorologických monografií. Nelze též opomenout, že stál u zrodu našeho časopisu Meteorologické zprávy.
S hlubokým zármutkem jsme nuceni konstatovat, že v době kdy jsme redakčně připravovali toto jubilejní číslo do tisku k osmdesátinám prof. A. Gregora, byli jsme překvapeni a pohnuti smutnou zprávou o náhlém úmrtí profesora Gregora, a to dne 11. října 1972. Československá odborná meteorologická veřejnost ztrácí v osobě prof. A. Gregora nejen vynikajícího vědce, učiteli a odborníka, ale i nenahraditelného člověka.
SEZNAM PUBLIKAČNÍ ČINNOSTI PROF. Dr. A. GREGORA, DrSc.
- Aran. MZ, 3, 1949, č. 3. s. 46-47
- Atmosféra — Země. Praha, nakl. Borský a Šulc, 1940, Encyklopedie prakt. lékaře, díl II, s. 293-295
- Bioklimatické klimogramy. Ve: III. celostátní hydromet. konference v Praze v září 1954, Sborník dokumentů, Praha, HMÚ 1956, s. 73—77
- Bodováni v prostorovém klimatologickém plánováni. Ve: celostátní meteor, konference v Bratislavě 13. — Praha HMÚ 1958, s. 185-189
- Cesta čs. meteorologů za oceán MZ, I, 1947, č. 5, s. 121-122
- Deset let Meteorologických zpráv MZ, 11, 1958, č. 1, s. 1
- Dlouhodobé předpovědi počasí MZ, 4, 1950, č. 1-2, s. 36-37
- Ein Behelf zur Klassifikation des Expositionsklima Zvi. otisk z čas. Wetter und Leben 1956, s. 8—11
- Hiver arctique dans le sud et le centre de VEurope enfévrier 1929 La Météorologie, 1931, No. 70—72, (Janvier—Mars)
- Hodinové záznamy ovzdušných srážek na meteorologické observatoři české techniky v Brně za léta 1912—1922. Mor. přírodovědecká společnost, Brno 1932, sv. VII spis 9, 44 s.
- Charakteristika počasí v Praze za 25 let podle bodovacích výsledků. MZ, 11, 1958, č. 6, s. 130-134
- Jak stanovit přirozené klimatické oblasti v ČSR. Ve: I. celostátní meteor, konference v Bratislavě 21.— 26. 9. 1953 Praha, HMÚ 1953, s. 91-94
- Je severoamerická katastrofa sucha výstrahou pro Evropu ? Věstník pro vodní hospodářství, 15, 1937, č. 2—3, s. 24—28
- Kalendář ovzdušných srážek pro Československo. Spirála, 1, 1936, s. 458—461, v čl. „Zmodernizovaná klimatologie"
- K diskusi o otázkách sucha MZ, 3, 1949, č. 2, s. 34
- Klima našich lázní v rámci středoevropského počasí Almanach lázní ČSR, Balneologický ústav KU v Praze, Praha 1949, s. 76-81
- Klimatická statistika ve službách veřejnosti Praha, 1928, 2 s.
- Klimatický kalendář Milešovky MZ, 7, 1954, č. 4, s. 93-95
- Klima Sterého Smokovce Brno, 1932. 32 s.
- Klimogramy v bioklimatologii
- Fysiatrický věstník, 42, 1954, č. 6, s. 161-167 K sedmdesátinám prof. PHDr. Rudolfa Schneidera MZ, 5, 1952, č. 1, s. 1-2
- K šedesátce profesora Dr. Mikuláše Končeka, člena korespondenta Slovenské akademie věd. MZ, 13, 1960, č. 1,8.1-2
- Meteorologie 20. století. Zvl. otisk z dod. Ottová slovníku nauč., Praha 1936, 5 s.
- Meteorolog předpovídá počasí MZ, 3, 1949, č. 3, s. 52
- Meteorologické zpravodajství a výzkumnictvi pro Slezsko MZ, 3, 1949, č. 1, s. 14-15
- Methoden der Klimabewertung fůr Siedlungs- und Erholungs-zwecke Angewandte Meteorologie, 3, 1958, s. 65—68
- Mezinárodni meteorologické porady v Sev. Americe ve zkratce MZ, 2, 1948, s. 79r80
- Moderní klimatologie Separát z čas. „Spirála", nakl. Vorel, Praha 1936
- Možnost vzniku pleistocenniho zaledněni v době převládající meridionálni cirkulace troposféry. MZ, 7, 1954, č. 2, s. 46-47
- Návod k meteorologickým pozorováním Praha, Čs. státní meteor, ústav 1920,34 s.
- Neblahá zima (Předběžná zpráva) MZ, 1, 1947, č. 1, s. 3-5
- Niederschlagsdnderungen wdhrend eines Jahres in ihrer Beziehung zu den Frontalzonen. Studia Geophysica et Geodaetica, 2, 1958 č. 4, s. 362-369
- Nové objevy vlastnosti a povahy vzdušného moře Zvl. otisk ze XX. stol., díl I, str. 365
- Oblasti suché a vlhké v Českolovensku. Sborník Masarykovy akademie práce, 10, 1939, č. 55, s. 33 — 35
- O Bulharské zemi. MZ, 3, 1949, č. 4-5, s. 75-78
- O příznivé klimatické jarní a podzimní době v oblasti fohňově. (Příspěvek ke klimatogrofii lázni Luhačovice). Praha 1939, (publikace řada C, sv. IV), 38 s.
- Organisace meteorologických stanic v síti Státního ústavu meteorologického Československé republiky. Zvl. otisk z Hvězdářské ročenky 1925, s. 11
- Padesáté výročí úmrtí budovatele české meteorologie MZ, 12, 1959, č. 1, s. 1-2
- Pětiletka státních meteorologických ústavů v Praze a v Bratislavě MZ, 3, 1949, č. 1, s. 1-3
- Podnebí Prahy. Studie z užité klimatologie pro urbanismus Studie ČSAV, Academia, Praha 1968
- Posuzováni odchylek teplot od normálu podle přirozeného měřítka statistického Praha SMÚ, 1934. Zvl. otisk, řada C, svazek III, s. 13
- Povětrnost v Krkonoších Praha 1948
- Poznámky k mé klimatické bodovaci metodě MZ, 7, 1954, č. 5, s. 138-140
- Preparation des materiaux climatographiques aumoyen de ma-chines statistiques Paris 1935, 3 s.
- Problémy velkoměstské klimatologie Spisy odb. Čsl. spol. zeměpisné, řada 67. Čsl. spol. zeměpisná, Brno 1938, Sborník IV. sjezdu čsl. geografů v Olomouci s. 82 — 85
- Prof. Dr. Mikuláš Konček, DrSc, člen korespondent SAV, se dožívá 65 let MZ, 18, 1965, č. 2, s. 25-26
- Prostorový průzkum klimatický a ochrana podnebí Praha 1945
- Předpověď mrazu. Sep. Technický slovník naučný X.
- Předpovídání počasí. Praha, nakl. V. Hrdý 1924, 37 s.
- Příspěvek k dořešeni otázky titulu klimatického místa Věstník České fysiatrické společnosti v Praze, 20,1940, č. 3—4, s. 52-64
- Příspěvek k charakteristice „místního" počasí na jihovýchodní Moravě. MZ, 6, 1953, č. 2, s. 53-57
- Příspěvek k synthetické klimatologii MZ, 3,1949, č. 2, s. 36.
- Reprezentační klimatická poloha lázni Luhačovice Zvi. otisk z Česk. lék. česk., 1941, 80: 460
- Rozbor bouřek dne 13. a 14. srpna 1957 MZ, 11, 1958, č. 1,8.2-11
- Rozdělení Slovenska a Podkarpatské Rusi na přirozené krajiny zemědělské. Čsl. stát. Věstník, Praha 1922, 4, č. 1-3
- Sedmdesátiny meteorologa profesora Hanzlíka MZ, 2, 1948, č. 1, s. 2
- Sluneční svit Praha — Karlov (II.) MZ, 17, 1964, č. 5, s. 129-134
- Směrnice pro přiznání titulu klimatického místa pro horské stanice Zvi. otisk z Věstníku Československé fysiatrické společnosti v Praze, 18, 1938, č. 1-2
- Sovětské úspěchy ve výzkumu volné atmosféry MZ, 5, 1952, č. 3, s. 79-80
- „Speciálky" počasí. Příroda, 43, 1950, č. 9-10, s. 156-159
- Spolupráce Čechů a Slováků při budováni meteorologie Bratislava, Universita Komenského, 1962
- Stručný nástin podnebí Československé republiky Zvi. otisk z čas. Vesmír, 11, č. 3
- Stručný návod k povětrnostním pozorováním v síti Státního ústavu meteorologického. Státní ústav meteorologický v Praze, 1927,37 s.
- Stručný přehled historie naši meteorologie MZ, 18, 1965, č. 2, s. 30-33
- Sucho na jižní Moravě. MZ, 1, 1947, č. 3, s. 49-52 .
- Tdglicher und jdhrlicher Gang des Luftdruckes in Prag, Ke Karlovu in Zeitraum 1921 — 1960. Studia Geophysica et Geodaetica, 8, 1964, č. 4, s. 364—376
- Tepelně poměry ČSR Praha, HMÚ 1929, 29 s.
- Thorntweitova metoda posuzování sucha a vlhka MZ, 2, 1948, č. 3, s. 72-75
- Ustavení Československé meteorologické společnosti MZ, 12, 1959, č. 1, s. 26-27
- Úvahy o počasí pro rolníky Praha, nakl. Brázda 1950, 116 s.
- Die meteorologischen Voraussetzungen fůr den Charakter des Luftkurortes. Klimatischer Kurort. Sonderdr. aus „Biokl. Beiblatter" 1940, Heft 4
- Variace podnebí Země v geologické době čtvrtohor MZ, 7, 1954, č. 1, s. 13-18
- Více meteorologie do školy MZ, 2, 1948, č. 2, s. 29-30
- Vývoj a perspektiva klimatografie a klimatologie v ČSR. Ve: I. celostátní meteor, konference v Bratislavě 21.—26. IX. 1953,Sbornik dokumentů, Praha, HMÚ 1954,8.68-73
- Vzpomínka na univ. prof. PHDr. Stanislava Hanzlíka MZ, 10, 1957, č. 1, s. 1-2
- Vztah srážek k zemskému povrchu Vesmír, 31, 1952, č. 63
- Der Witterungscharakter nach Punkten Zeitschrift fiir angew. Meteorologie, 52, 1933, s. 97
- Za Dr. Gustavem Svobodou MZ, 9, 1956, č. 4, s. 85
- Zásady klimatologických průzkumných prací MZ, 9, 1956, č. 1, s. 15-18
- Z praktické klimatologie. (Klasifikace počasí podle počtu bodů). Příroda, 1932, 25, č. 9, s. 6
- Ze zkušenosti v aplikované klimatologii MZ, 16, 1963, č. 3-4, s. 51-52
- Zvláštnosti podnebí Mor. Slovácka a tuberkulosa Zvi. otisk „Krása našeho domova", 940, 3 s.
Gregor, A. — o něm:
- Brandejs, S.: Prof. Dr. Alois Gregor pětašedesátnikem. MZ, 10, 1957, č. 3, s. 57
- Konček, M.: K 75-ročnému jubileu prof. Dr. Aloiza Gregora, Dr. Sc. MZ, 20, 1967, č. 3-4, s. 65
- Zítek, J.: A. Gregor sedmdesátníkem MZ, 15, 1962, č. 3-4, s. 53
- Zítek,J.: Blahopřejeme prof. Dr. A. Gregorovi, Dr.Sc.k 75. narozeninám. MZ, 20, 1967, č. 3-4, s. 65
- Prof. Dr. A. Gregor, Dr.Sc. osmdesátnikem. MZ, 25, 1972, č. 3-4, s. 82-83
Redakce, MZ 1972/4-5, ročník 25, str. 81-83
Z MÝCH PAMĚTÍ PROBLÉM KRÁTKODOBÉ PROGNOSY POČASÍ VĚČNĚ ŽIVÝ!
Vzpomínám na rozhovor, který se udál asi v r. 1923—24. Tehdy v létě mne vyzval ředitel Dr. Schneider, abych jej provázel na služební cestě do Staré Ďaly (nyní Hurbanovo), kam jela skupina profesorů na inspekci observatoře (hvězdárny meteorol. ústavu). Já jsem měl za úkol přešetřit služební meteorologické práce, konané Dr. Keneszejem a p. Szabó. To jsem vyřídil a prodiskutoval s oběma kolegy.
Událost, kterou mám na mysli, se sběhla při obědě, který podával ředitel hvězdárny Dr. Kaván. Po obědě došlo k nenucené rozpravě. Účastnil se jí Dr. Kaván, profesor Nušl, prof. Schneider, prof. Šalamon. Všichni již nežijí.
Mluvilo se o lecčems z oboru astronomie, meteorologie a geofysiky. A tak přišla také řeč na prognosu počasí. Jeden z účastníků se otázal prof. Schneidera, jak je spokojen s výsledky denních prognos, které tehdy (i s komentářem, lépe než dnes) uveřejňoval denní tisk. Prof. Dr. Schneider vysvětlil, že on prognosy systematicky denně kontroluje, obyčejně za účasti prognostika a podle vyhodnocovacího klíče, který jsme ve SÚM kolektivně zavedli. A tu se jeden z členů komise otázal (myslím, že to byl prof. Nušl): „Kdo sestavuje prognosy"? Ředitel řekl: „Střídavě Dr.Swoboda, Dr. Hof, Dr. Gregor, Dr. Kocourek, v týdenním turnusu." To bylo v době, kdy ještě ústav víc vysokoškoláků neměl. Další otázka: „Komu jdou prognosy nejlépe ze všech?" Prof. Schneider pohotově odpověděl: „Dr. Kocourkovi". Dotaz: „Jak se to dá určit?" Prof. Schneider: „Mám, jak už bylo řečeno, u každého z prognostiků statistický přehled. Ze všech jmenovaných má nejvíc zdarů a nejméně nezdarů Dr. Kocourek". Další otázka: „Dr. Svoboda je prý jak známo, vedoucím agendy prognos. Jaké on má výsledky?" Prof. Dr. Scheiner: „Přece je nejlepší Dr. Kcoourek". Dotaz: „Proč nepověříte tedy Dr.Kocourka vedením oddělení?" Prof. Schneider: „Dr. Swoboda je v otázkách synoptické agendy specialistou. Mimoto je Dr. Kocourek vedoucím přístrojového oddělení a laboratoře a jsem rád (řekl Dr. Schneider), že se o toto oddělení stará velice pečlivě. Dr. Swoboda už vydal (řekl prof. Schneider) vědeckou práci s Norem Bergeronem, vysoce hodnotnou, jak prohlásil prof. Hanzlík, která vzbudila pozornost v zahraničí:" Tím byl rozhovor o prognose počasí ukončen.
Můj komentář k této rozmluvě, která mne velmi překvapila, jest asi tento (snad by jej mohl zpřesnit nebo pozměnit např. Dr. Veselý, který brzy potom přešel také do synoptické služby a v zápětí i prof. Konček a Dr. Hlaváč):
Nám bylo dosti jasné, že dr. Kocourek z nás všech si dal nejvíc práce s opatrnou formulací prognosy, protože vystihl jejich zranitelnost. Ošemetná byla fráze, dosti často užívaná „bez značnějších srážek". Když srážky přišly a obyčejně nebyly velké, vyšlo 100%, v případě větších srážek neklasifikovalo se 0 %, ale nanejvýš 25 %, nebo 50 %. To bylo myslím všemi akceptováno. Tuto formulaci dr. Swoboda málo používal a tak se stávalo, že měl více 0 %, a málokdy 100 %. Hodnocení předpovědi se dálo, nemýlím-li se, jen podle Prahy. K tomuto bych měl za této rozmluvy profesorů výhrady. Je možné, že dr. Kocourek prozíravě, aniž nám to bylo známo, hodnotil (myslím správněji) výsledek podle depeší ze stanic v ČSR a nekladl váhu jen na Prahu. Já jsem nikdy s ním ani s dr. Swobodou o tom nehovořil.
Prof. Schneider byl v typisaci prognos pod silným vlivem ministerstva školství (jemuž jsme v SÚM podléhali). Takže když vznikla chyba v prognose, už jej volali a kritisovali. Jednou měl službu dr. Hof a dal předpověď „bez značných srážek". Byl to aprílový případ. Najednou se v poledne přehnala húlava s náporem větru, který hnal proudem kapky deště a krupek horizontálně proti oknům II. patra našeho ústavu na Karlově (mnozí tuto polohu znají). Přeháňka trvala nanejvýš 3 minuty. Seděli jsem s dr. Hofem tehdy v jedné místnosti. Á už přišel v zápětí prof. Schneider a uhodil na dr. Hofa. „Zase se rozčilují na ministerstvu, že je chybná prognosa. Vždyť se přihnal takový liják. Co to děláte?" Byl velmi rozčilen. Dr. Hof se nerozčilil, nýbrž suše prohodil: „To bych rád věděl, kolik těch srážek bylo, dělají rámus a napršelo jistě nanejvýš 0,3 mm." Já jsem bez řeči běžel na věž změřit srážky. Bylo 0,3 mm. Dr. Hof tedy rázně odsekl před ředitelem. „To byly srážky, které odpovídaly našemu modelu", čili „bez značnějších srážek." Prof. Schneider už neřekl nic a odešel. Ovšem, za vichřice na věži Karlova skutečně napršelo méně, než odpovídá skutečnosti. Měření srážek na věži Karlova je hodně problematické.
Já jsem si vzpomněl při psaní těchto vzpomínek na to, co nám prof. Schneider zdůraznil jednou, když vypravoval o poměrech ve vídeňském meteorologickém ústavu. Hofrat Pernter (ředitel ústavu v letech kolem 1910) jim tam říkal o názorech ministerstva školství (jejich nadřízený resort):,Vy umíte velice pěkně líčit počasí minulé, ale my (rozuměj veřejnost) potřebujeme znát počasí budoucí." Proti této výtce nezmohl nic ani prognostik Doc. Defant, ani sám V. Hann, nestor rakouských meteorologů. Ale přesto mělo ve Vidni ministerstvo z ředitele Perntera (říkával prof. Schneider) velký respekt a když Pernter přijel kočárem do ministerstva a spustil tam rámus, báli se ho. Prof. Schneider v Praze neměl tu povahu. Byl příliš delikátní. Proto tedy nadpis této vzpomínky: „Problém krátkodobé prognosy počasí věčně živý!"
Alois Gregor, MZ 1972/4-5, ročník 25, str. 83-84
Blahopřejeme prof. dr. A. Gregorovi, DrSc., k pětasedmdesátým narozeninám
Dne 14. VII. 1967 se dožívá dr. Alois Gregor, DrSc., universitní profesor na odpočinku, pětasedmdesáti roků. - Již od studentských let až dodnes se věnuje meteorologii. Po první světové válce byl při zakládání Státního meteorologického ústavu.
Po druhé světové válce byl po šest roků ředitelem tohoto ústavu. V této funkci podepsal za Československo z pověření presidenta republiky ve Washingtonu v roce 1947 konvenci Světové meteorologické organizace. Tím se stalo Československo zakládajícím členem SMO.
I zrod našeho časopisu se váže k jeho osobě. V roce 1951 byl povolán jako profesor na Karlovu universitu, kde vychoval řadu mladých odborníků.
Za pracovníky Hydrometeorologického ústavu a redakci Meteorologických zpráv přejeme jubilantu dobré zdraví a zaslouženém odpočinku.
Josef Zítek, MZ 1967/3-4, ročník 20, str. 65
K 75-ročnému jubileu prof. dr. Alojza Gregora
Nestor československých meteorológov prof. dr. Alojz Gregor sa narodil 14. júla 1892 v Strážnici na Moravě. Středoškolské štúdium absolvoval v svojom rodnom meste, kde maturoval na gymnáziu v r. 1912. Už ako gymnazista mal záujem o meteorológiu a stal sa dobrovolným pozorovatelom meteorologickej stanice zriadenej z jeho popudu. Po maturitě študoval v rokoch 1912—1917 matematiku, fyziku a meteorológiu na filozofickej fakultě viedenskej univerzity. Od r. 1917 sa stal suplujucim profesorom matematiky a fyziky na gymnáziu v Strážnici. Vysokoškolské štúdium dokončil r. 1920, ked bol na pražskej Karlovej univerzitě promovaný doktorom filozofie.
Neutuchajúci záujem o meteorológiu priviedol prof. Gregora po vzniku Československej republiky po prvej světověj vojně v r. 1919 do služieb Štátnej hvězdárně v Prahe, ktorá sa stala kolískou budúceho štátneho Meteorologického ústavu pod vedením docenta a neskoršie profesora dr. R. Schneidera. Prof. Gregor bol od zriadenia tohto ústavu veducim jeho klimatologického oddelenia. V r. 1939 vybudoval v rámci Štátneho meteorologického ústavu nové oddelenie pre bioklimatológiu a kápelnu klimatológiu. Na Štátnom meteorologickom ústave pracoval prof. Gregor vcelku vyše 30 rokov. Od roku 1945 po skončení druhej svetověj vojny sa stal riaditelom tohto ústavu; v tejto funkcii zotrval do r. 1951, ked prešiel ako docent na Karlovu univerzitu. Už rok predtým bol prof. Gregor pověřený přednáškami z meteorologie a klimatologie na vtedajšej prírodovedeckej fakultě Karlovej univerzity.
Učitelská činnost začal prof. Gregor však podstatné skoršie. Od r. 1923 prednášal ako honorovaný docent meteorológiu na brnenskej technike, kde sa v r. 1936 habilitoval pre odbor meteorologie a klimatologie. Táto habilitácia bola v r. 1939 přenesená na Vysoká školu polnohospodárskeho a lesného inžinierstva v Prahe. V r. 1954 bol vyměňovaný profesorom meteorologie na Karlovej univerzitě, kde pósobil až do odchodu na odpočinok v r. 1965.
Počas svojho pósobenia na Karlovej univerzitě zastával prof. Gregor viackrát funkciu děkana a proděkana Matematicko-fyzikálnej fakulty. V r. 1956 mu bol udělený doktorát fyzikálno-matematických vied v uznáni jeho vedeckej a pedagogickej činnosti. Prof. Gregor je jedným zo zakladatelov odborného časopisu „Meteorologické zprávy" a Československej meteorologickej spoločnosti, predsedom ktorej bol celý rad rokov.
Prof. Gregor bol na viacerých študijných a služobných cestách v zahraničí. V r. 1927 navštívil Polsko, v r. 1937 bol na študijnej cestě v Švajčiarsku a Rakúsku, v r. 1949 v Bulharsku. Ako riaditel Štátneho meteorologického ústavu zastupoval československu meteorológiu na rade medzinárodných konferencií: v r. 1946 v Londýne a Paříži, r. 1947 v Torontě a Washingtone a napokon v r. 1951 v Paříži na I. kongrese Svetověj meteorologickej organizácie po jej přidružení k OSN.
Vědecká a organizačná činnost prof. Gregora bola oceněná aj tým, že mu bolo udělené čestné členstvo Polskej meteorologickej spoločnosti (teraz Polskej geofyzikálnej spoločnosti). Prof. Gregor je autorom mnohých vědeckých a populárno-vedeckých publikácií z oboru klimatologie.Zoznam dóležitejších prác prináša dodatok, ktorým ckceme ukázat na všestranná činnost nášho jubilanta v klimatologii a najma v bioklimatologii.
V našom hodnoteni jubilantovej bohatej činnosti bolo možné poukázat iba na jej najdóležitejšie úseky. Všetci československi meteorologovia mu zo srdca blahoželajú k dosiahnutiu vysokého životného medzníka a prajá mu ešte vela rokov v dobrom zdraví a duševnej pohodě na prospěch našej spoločnosti a najma meteorologickej veřejnosti.
Zoznam publikovaných prác Prof. dr A. Gregora, DrSc.
[1] Tepelné poměry Československa, St. meteor, ústav, ďalej SMÚ, Praha 1929
[2] Povětrnost v ČSR, stať v Čs. Vlastivědě, Praha 1930
[3] Hiver arctique dans le Sud et le centre de l'Europe en février 1929, La Météorologie, Paris 1931
[4] Klima Starého Smokovce, Spisy Moravské zeměpisné spol., Brno 1932
[5] Hodinové hodnoty srážek na meteorologické observatoři České techniky v Brně v letech 1912—1922 (spolu s J. Večeřovou), Práce Přír. společ. morav., roč. 7, Brno 1932
[6] Z praktické klimatologie, Příroda, roč. 25, Praha 1932
[7] Witterungscharakter in Punkten, Das Wetter, 1933, č. 4
[8] Pozorování odchylek teploty od normálu podle přirozeného měřítka statistického, SMÚ Praha 1934
[9] Série klimatických map s textom v statistickom atlase ČS Orbis Praha 1935
[10] Zmodernisovaná klimatologie, Spirála roč. I, č. 10., 193
[11] O příznivé jarní a podzimni době v oblasti föhnové, SMÚ Praha 1939
[12] Klimatologie lázní československých, Lázeňský almanach: 1939
[13] Uber meteorologische Voraussetzung für den Charal Luftkurort, Bioklimatische Beiblätter, r. 1940, č. 4
[14] Ein Beitrag zur Klassifikation des Mittelgebirgsklima , Heilzwecke, Bioklim. Beiblatter, r. 1940, č. 4
[15] Příspěvek dořešení otázky titulu klimatického místa, Věstník čs. společ. fysiatrické, r. 1940, č. 3—4
[16] K otázce letovisek, Krása našeho domova, r. 1940
[17] Prostorový průzkum klimatický a ochrana podnebí, Sborník MAP 1944
[18] Rozhovory o počasí pro rolníky, Brázda 1950
[19] Klasifikace exposičního klimatu, Sborník k sedmdesáti] prof. Hanzlíka, SMÚ Praha 1952
[20] Příspěvek k charakteristice „místního" počasí na jihovýchodní Moravě, Meteor, zprávy, r. 1953, č. 2
[21] Jak stanovit klimatické oblasti v ČSR, Sborník I. celostátní meteor, konference 1952, SMÚ Praha 1953
[22] Vývoj a perspektiva klimatografie a klimatologie v ČSR. Sborník dokumentů II. celostát. konference 1953, SMÚ Praha
[23] Ein Behelf zur Klassifikation des Expositionsklimas, Wetter und Leben, Wien 1955
[24] Bioklimatické klimogramy, Sborník dokumentů III. celostát. hydrometeor. konference 1954, HMÚ Praha 1956
[25] Zásady klimatologických průzkumných prací, Met. zprávy, r. 1956, č. 1
[26] Bodování v prostorovém klimatologickém plánování. Sborník dokumentů IV. celostát. meteorolog, konference. 1957, HMÚ Praha 1958
[27] Methoden der Klimabewertung fiir Siedlungs- und I lungszwecke, Zeitschrift für angewandte Meteorol. r. 1958
[28] Rozbor bouřek dne 13. a 14. srpna 1957 (spolu s dr. Hrubešem, dr. Zd. Gregorem a V. Vítkem, CSc.) Met. zprávy, r. 1958, č. 1
[29] Charakteristika počasi v Praze za 25 let podle bodovacích výsledků, Meteor, zprávy, r. 1958, č. 6
[30] Niederschlagsanderung wáhrend eines Jahres in Beziehung zu den Frontalzonen (spolu s dr. Zd. Gregorem). Studia geophysica et geodaetica, r. 1958
[31] Směry a metody humánní bioklimatologie v Československu, Sborník přednášek na konferenci bioklimatologie 1961
[32] Spolupráce Čechů a Slováků při budováni meteore Sborník II Univerzity Komenského v Bratislavě, r. 1
[33] Ze zkušeností v aplikované klimatologii, Meteor, zpr. č. 3-4
[34] Bořivé účinky blesku, Meteor, zprávy, r. 1964, č. 1
[35] Sluneční svit v Praze na Karlově 1921–60, Meteor, zpr. č. 5
[36] Täglicher und jährlicher Gang des Luftdrucks in 1921—60, Studia geophysica et geodaetica, 1964, č. 4
[37] Stručný přehled naší meteorologie, Meteor, zprávy, r. č. 2
[38] Podnebí Prahy pro urbanistické potřeby, v tlači u ČSAV
Ďalej publikoval niekolko sto hesiel z meteorologie a klimatológie v Technickom slovníku naučnom, do 200 príspevkov v časopisoch a denníkoch o aktuálnych otázkách z meteorologie a klimatologie, o anomáliách v súčasnej poveternosti.
Podobné spracoval sériu máp města Prahy s charakteristikou lejakov v rokoch 1926 až 1936, sériu máp ČSR v Mes. prehladoch SMÚ v období 1921—30. Napísal 2 návody pozorovatele klimatické služby v ČSR, SMÚ Praha 1920 a 1927.
Mikuláš Konček, 1967/3-4, ročník 20, str. 65-66
A. Gregor sedmdesátníkem
V letošním roce, 14. července, dožil se 70 let univ. profesor dr. Alois Gregor DrSc., první ředitel pražského Meteorologického ústavu po osvobození Československa slavnou Sovětskou armádou. V památných květnových dnech byl tehdejší vědecký pracovník Státního ústavu meteorologického dr. A. Gregor jako nejschopnější a nejpokrokovější odborník povolán, aby se ujal funkce ředitele ústavu.
Prof. dr. A. Gregor je rodák ze Strážnice, kde také vystudoval gymnasium. V letech 1912 až 1917 studoval na filosofické fakultě vídeňské university matematiku, fyziku, meteorologii a klimatologii. V letech 1917—1920 byl suplujícím profesorem matematiky a fyziky na gymnasiu ve Strážnici. V roce 1920 byl na filosofické fakultě Karlovy university v Praze promován na doktora filosofie. Od roku 1919 působil jako vědecký pracovník ve Státním ústavu meteorologickém, od roku 1945 jako jeho ředitel.
Při své činnosti ve Státním meteorologickém ústavu se věnoval také činnosti ryze vědecké a pedagogické. Již od roku 1923 působil jako docent na Českém vysokém učení technickém v Brně a později na Vysoké škole zemědělského a lesního inženýrství v Praze. V roce 1950 byl pověřen přednášením meteorologie a klimatologie na Karlově universitě. V roce 1951 se rozhodl věnovat se cele práci na universitě, a proto se vzdal funkce ředitele Státního meteorologického ústavu. V roce 1954 byl jmenován profesorem meteorologie na Karlově universitě, kde působí dodnes. V roce 1956 byl mu udělen doktorát fyzikálně matematických věd bez obhajoby jako uznání za jeho vědeckou, pedagogickou a osvětovou činnost. Několikrát zastával funkci děkana a proděkana matematicko-fyzikální fakulty Karlovy university. Od ledna 1962 řídí také Laboratoř pro meteorologii Československé akademie věd.
V meteorologickém ústavu se z počátku věnoval hlavně klimatologii. Své práce zaměřoval vždy tak, aby přinášely nejmodernější poznatky a aby sloužily praxi. Vybudoval síť meteorologických stanic, vypracoval potřebné návody pro pozorovatele stanic, zavedl meteorologickou informační službu. Později se zaměřil na aplikace meteorologie a klimatologie v zemědělství, lázeňství a územním plánování. Prof. Gregor je zakladatelem prvního našeho meteorologického časopisu Meteorologické zprávy. Je také jedním ze zakladatelů Československé meteorologické společnosti; v současné době je jejím předsedou.
Jako pracovník Státního meteorologického ústavu podnikl řadu studijních a služebních cest do ciziny: v roce 1927 byl na studijní cestě v Polsku, v roce 1937 byl ve švýcarských a rakouských Alpách, v roce 1949 byl v Bulharsku. Ve funkci ředitele Státního meteorologického ústavu zastupoval čs. meteorologii na mezinárodních konferencích v Londýně (1946), v Paříži (1946), v Torontě (1947). V Londýně (1946) byl zvolen za člena výkonného výboru Mezinárodní meteorologické organizace. V roce 1947 byl pověřen presidentem republiky, aby zastupoval Československo na konferenci ředitelů meteorologických služeb ve Washingtonu, která vypracovala Konvenci Světové meteorologické organizace; tuto Konvenci za náš stát také podepsal. Jako ředitel čs. meteorologické služby byl také zástupcem Československa na I. kongresu Světové meteorologické organizace v Paříži v roce 1951.
I po složení funkce ředitele udržuje prof. Gregor s dnešním Hydrometeorologickým ústavem úzké pracovní styky: od založení vědecko-ekonomické rady Hydrometeorologického ústavu je jejím stálým členem.
Prof. Gregor má i bohatou činnost vědeckou. Tato činnost bude jistě náležitě zhodnocena některým z pracovníků našich vědeckých institucí. Nelze se tu však nezmínit, že i vědecká činnost prof. Gregora byla vždy zaměřena na praktickou potřebu a že prof. Gregor byl vždy průkopníkem nových směrů a nových metod. Klasickým dílem naší klimatologie zůstane jeho habilitační práce „Tepelné poměry Československa", kde poprvé byl shrnut a zhodnocen základní teplotní materiál z celé republiky. Příkladem aplikací nových metod jsou např. jeho práce Klima Starého Smokovce, Z praktické klimatologie, Zmodernizovaná klimatologie, Bioklimatické klimogramy, Klimatografie našich lázní, nebo řada prací o zpracování meteorologického a klimatologického materiálu pro územní plánování. V poslední době se také zabýval dynamickými aspekty v klimatologii.
Sedmdesátka zastihuje prof. Gregora v plné práci a svěžesti. Věříme, že svou prací vědeckou a organizační vytvoří ještě další díla, která přispějí k rozvoji čs. meteorologie.
Přejeme nestorovi naší meteorologie dobré zdraví k další úspěšné práci.
Josef Zítek, MZ 1962/3-4, ročník 15, str. 53-54
PROF. DR ALOIS GREGOR PĚTAŠEDESÁTNÍKEM
Dne 14. července t. r. se dožil svých šedesátých pátých narozenin profesor meteorologie a klimatologie na Karlově universitě v Praze Dr Alois Gregor. Prof. Gregor se ujal své učitelské funkce na universitě po více než třicetileté zasloužilé činnosti v tehdejším Státním meteorologickém ústavu. Byl dlouholetým přednostou jeho klimatologic-kého oddělení, zakladatelem oddělení pro bioklimatologii a lázeňskou meteorologii a od roku 1945 až do svého příchodu na universitu jeho ředitelem. Důležité funkce administrativně-organisační jsou ukládány prof. Gregorovi i po jeho přechodu na universitu. Krátce po svém jmenování universitním profesorem se stává jubilant proděkanem matematicko-fysikální fakulty Karlovy university a ve školním roce 1955/56 děkanem téže fakulty.
Působení prof. Gregora se neomezuje jen na rámec university. Přes značné zatížení povinnostmi plynoucími z jeho vysokých akademických funkcí řídí práce Komise pro meteorologii a klimatologii při Československé akademii věd a s mladistvým elánem se účastní budovám meteorologických pracovišť v rámci této naší nejvyšší vědecké instituce. Jako člen vědecké rady Hydrometeorologického ústavu pečuje i nadále o růst a rozvoj naší hydrometeorologické služby a jako člen různých komisí se stará o správnou a cílevědomou aplikaci meteorologie a klimatologie v celé řadě odvětví našeho hospodářského a státního života.
Prof. Gregor nezapomíná při své činnosti učitelské a organisační ani na vlastní vědeckou práci. O tom svědčí jednak řada prací uveřejněných v tomto časopise, jednak připravované větší práce dynamicko-klimatologické, na nichž jubilant v přítomné době pracuje. Nelze se proto divit, že tato činnost prof. Gregora je oceňována i nejvyššími státními orgány, jak o tom svědčí udělení hodnosti doktora fysikálně-matematických věd v roce 1956.
Českoslovenští meteorologové, jeho kolegové, spolupracovníci i žáci; přejí jubilantovi do dalších let především dobré zdraví, hojnost dalších pracovních úspěchů a plnou životní pohodu.
S. Brandejs, MZ 1957/3, str. 57
DOC. DR ALOIS GREGOR ŠESŤDESIATNIKOM
Tohto roku 14. júla dožil sa šesťdesiatin Dr Alois Gregor, docent a přednosta Meteorologického ústavu Prírodovedeckej fakulty na pražskej Karlovej univerzitě.
Jubilant je rodák zo Strážnice na Moravě. Už ako gymnazista mal velký záujem o meteorologiu a klimatologiu a věnoval sa popři štúdiu aj pozorovatelskej činnosti na meteorologickej stanici, ktorá bola z jeho popudu v Strážnici zriadená. Po maturitě sa zapísal na filozofická fakultu viedeňskej univerzity, kde študoval matematiku a fyziku. Vysokoškolské štúdium ukončil po prvej světověj vojně na Karlovej univerzitě v Prahe, ked r. 1920 dosiabol doktorská bodnosť.
Svoj záujem o meteorologiu a klimatologiu uplatnil doc. Dr Gregor s úspechom v praxi tým, že stál u kolísky mladej československej meteorologickej služby. Vstúpil r. 1919 do služieb štátnej hvězdárně v Prahe, v rámci ktorej sa tvořil Štátny ústav meteorologický za vedenia prof. Dr R. Schneidera. Na tomto ústave pracoval jubilant vyše 30 rokov; bol po 20 rokov vedúcim jeho klimatologického oddelenia, načo vybudoval r. 1939 nové vzorné oddelenie pre bioklimatologiu a kúpelnú klimatologiu. Od roku 1945 po odchode prof. Dr R. Schneidera do výslužby stal sa doc. Dr Gregor riaditelom Štátneho meteorologického ústavu, ktorý viedol až do roku 1951, kedy bol povolaný ako vysokoškolský učitel na Karlovu univerzitu.
Dlhoročná práca v odbore klimatologie a bioklimatologie dala pečať aj Gregorovým literárnym a vědeckým prácam. Riešil otázky súvisiace s aplikáciou meteorologie a klimatologie v róznych odboroch ludskej činnosti, neopúšťal nikdy požiadavky skutočnébo života, čím jeho práce nadobudly velkú praktická cenu. Hlavné práce, ktoré vyšly z péra doc. Dr Gregora sú: Tepelné poměry Československa, Klimatické mapy v Atlase ČSR, Klima St. Smokovce, Zmodernisovaná klimatologie, Směrnice pro přiznání titulu klimatické místo, O přízníce klimatické jarní a podzimní době v oblasti fohnové, Prostorový průzkum klimatický a ochrana podnebí, Obzduší a zdraví, Úvaha o počasí pro rolníky. Okrem toho doc. Dr Gregor uveřejnil velké množstvo odborných a populárnych článkov v odborných a róznych iných časopisoch.
Za svojho pósobenia ako riaditel Štátneho meteorologického ústavu bol jubilant r. 1947 zvolený na zasadnutí Medzinárodnej meteorologickej organizácie za člena výboru ako zástupea Strednej Europy, čím jeho zásluhy boly aj na poli medzinárodnom riadne oceněné. Doc. Dr Gregor podnikol študijné cesty do Polska a do švajčiarských a rakúských Álp, kde sa oboznámil s činnosťou vysokohorských observátoru, aby získal skúsenosti pre stavbu vysokohorského observatoria na Lomnickom štíte. Ďalej bol v novšom čase na študijnom zájazde v Bulharsku a zúčastnil sa ako československý delegát na viacerých medziná-rodných meteorologických konferenciách.
Třeba tiež uviesť, že doc. Dr Gregor je členom prírodovedecko-lekárského odboru Masarykovej akademie práce, členom a nateraz predsedom geodeticko-geofysikálného odboru Národnej rady badatelskej, ďalej členom Moravskej prírodovedeckej akademie a miestopredsedom čs. Fyziatrickej spoločnosti.
Učitelská činnosť na vysokých školách začal jubilant r. 1923 v Brne, kde prednášal meteorologiu a klimatologiu ako honorovaný docent na Českej vysokej škole technickej. Habilitoval sa na tejto škole r. 1936 pre odbor meteorologie a klimatologie. Po skončení druhej světověj vojny pósobil vedla svojho hlavného zamestnania ako vedúci štátneho meteorologického ústavu tiež ako súkromný docent na Vysokej škole zemědělského a lesného inžinierstva pri Vysokom učení technickom v Prahe. Od Studijného roku 1951/ 1952 prešiel do služieb školského rezortu ako štátny docent na Karlovej univerzitě, pričom bol súčasne vyměňovaný prednostom univerzitného meteorologického ústavu po odchode prof. Dr Hanzlíka do výslužby.
Tento letmý prehlad, pravda, len čiastočne ilustruje bohatú a obsiahlú činnosť jubilanta. Veríme, že ako vysokoškolský učitel bude mócť doc. Dr Gregor pokračovať úspěšné v svojich vědeckých prácach a súčasne sdelovať svoje vědomosti mladej dorastajúcej generácii. Prajeme mu k tomu všetci ešte vela dalších rokov, aby v dobrom zdraví a plný tvorčieho elánu pracoval pře blaho československej meteorologie.
M. Konček, MZ 1952/4, ročník 5, str. 89-90